Če želite spremeniti svojo prehrano v želji, da bi izboljšali zdravje črevesja, so fermentirana živila za vas odlična izbira. Vsebujejo številne koristne bakterije, ki krepijo prebavni sistem. Podobno velja tudi za probiotične napitke, ki so polni probiotikov, ki pomagajo vzpostaviti ravnovesje v črevesju. Takšne pijače imajo tudi antibakterijske lastnosti, ki lahko še dodatno pripomorejo k zdravju prebavnega trakta. Kot bonus pa boste s temi okusnimi, a zdravimi dobrotami v telo vnesli tudi številna dodatna hranila! Predstavljamo vam pet najboljših fermentiranih živil, s katerimi boste pomirili razdražen želodec in izboljšali zdravje črevesja.
![Kimči](https://images.24ur.com/media/images/884xX/Feb2018/db58c2547e_62036858.jpg?v=f612)
1. Kimči
Poleg tega, da kimči velja za najbolj priljubljeno korejsko živilo, ki ga jedo skoraj pri vsakem obroku, slovi tudi kot eno najbolj zdravih fermentiranih živil. Kimči sestoji iz fermentiranega soljenega zelja ali pivske redkve, začinjenih s čilijem, česnom, čebulo, čilijem v prahu in drugimi začimbami. Med fermentacijo mlečnokislinske bakterije proizvajajo mlečno kislino, ki je odgovorna za kimčijev značilni kisli okus. Prav te probiotične bakterije imajo protivnetne in antioksidativne lastnosti ter povečajo količino dobrih bakterij v črevesju, stabilizirajo prebavo in posledično vplivajo tudi na imunski sistem.
![Kombuča-1](https://images.24ur.com/media/images/884xX/Sep2021/b95b1ab32a119b755830_62609829.jpg?v=2c2d&fop=fp:0.43:0.61)
2. Kombuča
Kombuča je v zadnjem času postala ena najbolj priljubljenih fermentiranih pijač, in to z dobrim razlogom. Osnova za pripravo kombuče so pravi čaj, sladkor in voda. Tisto, kar sladkan črni čaj spremeni v mehurčkasto, osvežilno pijačo, je fermentacija, ki jo sproži posebna simbiotična kultura ocetnokislinskih bakterij in gliv kvasovk, ki porabljajo sladkor v čaju za proizvodnjo alkohola, ogljikovega dioksida in drugih spojin, kot sta ocetna in mlečna kislina. Zato ima kombuča rahel alkoholni pridih in tudi drobne mehurčke, ki so posledica proizvodnje ogljikovega dioksida. Dlje kot pustimo, da se pijača fermentira, več sladkorja kulture spremenijo v kislino in posledično je pijača bolj kisla in tudi bolj mehurčkasta. Ko kombuča fermentira do želenega okusa, se jo precedi, vendar kljub temu v njej ostane še veliko mikroorganizmov, ki pijači dajejo probiotični značaj, kar naj bi bilo dobrodejno za naše črevesje.
3. Kislo zelje
Korejci prisegajo na kimči, Slovenci pa na kislo zelje, ki ga jemo in pripravljamo že vrsto let. Čeprav ga uživamo predvsem pozimi, bi ga bilo prav vključiti na jedilnik skozi celo leto. Kislo zelje je bilo vedno cenjeno živilo in tudi zdravilo: pravimo mu kar metla za želodec in črevesje, saj mlečnokislinske bakterije spodbujajo prebavo in vzdržujejo zdravje prebavnega trakta, poleg tega pa je tudi pomemben vir vitamina C in zato posledično vpliva tudi na splošno zdravje. Največ koristnih učinkov bomo iz kislega zelja dobili, če izberemo nepasteriziranega in ga čim manj toplotno obdelujemo.
![Kislo zelje je izredno bogato s probiotičnimi bakterijami.](https://images.24ur.com/media/images/884xX/Nov2017/a51300aea8_61997307.jpg?v=d41d)
4. Jogurt
Jogurt je eno najboljših živil za izboljšanje zdravja črevesja. Je eden najboljših virov probiotikov, prijaznih bakterij, ki lahko izboljšajo vaše zdravje. Jogurt je narejen iz mleka, ki je fermentirano s probiotiki, predvsem z mlečnokislinskimi bakterijami in bifidobakterijami, ki mu dajejo značilen okus. Vendar ne pozabite, da vsi jogurti ne vsebujejo živih probiotikov. V nekaterih primerih so bile žive bakterije uničene med predelavo. Iz tega razloga se prepričajte, da ste izbrali jogurt z aktivnimi ali živimi kulturami. Za najboljše rezultate tudi izberite navaden, nesladkan jogurt, ki ga lahko za hranljiv zajtrk ali malico zmešate z drugimi sestavinami, kot so sveže sadje, jagodičevje ali kosmiči.
5. Kruh iz kislega testa (droži)
V trgovinah z zdravo prehrano najdemo kruh iz kislega testa oziroma t. i. droži, ki ga lahko pripravimo tudi sami. Kislo testo vzhaja s pomočjo starterja, pripravljenega iz mešanice moke in vode, ki naravno fermentira tako, da jo pustimo dozoreti in jo dnevno "hranimo" z več moke in vode. Sčasoma bo 'divji kvas' zaužil sladkorje in škrob v moki, pri čemer bo proizvedel alkohol, ogljikov dioksid in množico drugih bakterij, kot so mlečnokislinske bakterije, ki jih ne boste dobili, če boste za vzhajanje testa uporabili komercialni kvas. Kruh iz kislega testa odlikuje zračnost, mehkost, poln okus in lažja prebavljivost. Četudi celotna priprava traja kar nekaj dni, je končni rezultat, dišeč hlebček kruha, zaradi vložene ljubezni in potrpežljivosti ne samo balzam za črevesje, temveč tudi dušo.